Vo väčšine prípadov však o žiadnu kreditnú kartu nejde. Bankovým klientom sa oplatí vedieť, aký typ karty im banka ponúka, každá je totiž vhodná na iný účel. Debetná karta patrí k účtu, na ktorom má klient vlastné finančné prostriedky. Do mínusu sa dostane len vtedy, ak mu banka zriadi kontokorentný úver, či už na základe jeho žiadosti, alebo sama rozhodne o výške povoleného prečerpania na účte a peniaze sa klientovi automaticky objavia na účte.
„Pri používaní debetnej karty používa klient svoje vlastné prostriedky, ktorými disponuje na účte,“ vraví Zuzana Eliášová, hovorkyňa ČSOB Finančnej skupiny. „Debetná platobná karta je vydaná k bežnému účtu klienta s vloženými vlastnými prostriedkami, k účtu môže byť v prípade potreby zriadený povolený debet. Tento účet klient používa na bežné výdavky, chodí mu naň príjem, má k nemu zriadené elektronické bankovníctvo, trvalé príkazy, inkasá a platobnú kartu,“ dodáva Martin Šabo, bankový špecialista OTP banky.
![Táto stránka je spoplatnená systémom Piano PIANO](http://ipravda.sk/res/externe/piano/piano_transparent.png)
Užitočné informácie nájdete aj v článku Aký je rozdiel medzi debetnou a kreditnou kartou.
Ak si chcete prečítať tento článok, zaregistrujte sa v systéme plateného obsahu Piano.
Kreditná karta oproti tomu funguje na inom princípe. Cez kreditku banka klientovi požičiava peniaze a on ich musí splatiť do určenej lehoty splatnosti alebo uhradiť aspoň minimálnu splátku, inak si banka účtuje úroky „Kreditnou kartou môžete platiť za tovar a služby v obchodoch, vyberať hotovosť, objednávať tovar cez internet, poštou alebo telefonicky a dobíjať kredity telefónnych kariet mobilných operátorov,“ vysvetľuje Štefan Frimmer zo Slovenskej sporiteľne. „Skúsenosti z praxe ukazujú, že klienti si stále zamieňajú kreditnú kartu s debetnou. Význam slova kreditná karta vnímajú tak, že sú v pluse na účte, a nie tak, že toto slovo je odvodené od slova „credit“ – čo v preklade znamená úver. Kým kreditná karta je forma revolvingového úveru, tak debetná platobná karta je vydávaná k účtu a nadviazaná na jeho zostatok,“ vysvetľuje rozdiel medzi kartami Zuzana Ďuďáková, hovorkyňa UniCredit Bank „V prípade kreditnej karty míňate peniaze banky, teda požičané peniaze, v prípade debetnej karty míňate spravidla svoje vlastné peniaze uložené v banke. Od tohto základného rozdielu sa zároveň odvíjajú poplatky za obe karty či úroky,“ približuje Ľubomíra Chmelová zo Sberbanky.
Ak klient dokáže v rámci bezúročného obdobia zrovnať dlh, môže byť pre neho kreditná karta výhodná, pretože si takto požičiava vlastne zadarmo. „Bezúročné obdobie trvá podľa typu karty do 40 až 50 dní,“ upozorňuje Alena Walterová z VÚB banky. Vzhľadom na rôzne bonusy (poistenie, percentá z platieb vrátené na účet, predĺženie záruky kartou zaplateného tovaru) sa v spomínanom prípade kartu využívať oplatí.
Ak však dlh alebo splátku nezaplatíte načas, nabiehajú úroky. Myslieť treba aj na to, že ak klient kreditnú kartu vlastní a nepoužíva ju, suma na karte sa počíta do jeho dlhov, a to mu môže spôsobiť problémy pri posudzovaní inej žiadosti o úver. Premyslieť si treba aj to, či kreditnú kartu dokáže klient pravidelne splácať. Suma na karte môže byť lákavá a vyčerpať ju je možné ozaj rýchlo, problémy so splácaním však nestoja za vyčerpanie peňazí.
„Pri nesplácaných úveroch sa Prima banka snaží v prvom rade klienta na dlh upozorniť a následne sa dohodnúť na forme jeho splácania. Klient by však nemal čakať na upomienku. Problémy so splácaním splátok prevyšujúcich aktuálne možnosti klienta sa totiž najjednoduchšie riešia ešte v čase, kým klient nie je v omeškaní so žiadnou splátkou. Ak má napríklad klient viacero záväzkov aj z iných bánk alebo nebankových inštitúcií, dlh možno konsolidovať do jedného úveru s výškou splátky, ktorá lepšie zodpovedá klientovým aktuálnym príjmom alebo možnostiam,“ poznamenáva Marek Tomeš z Prima banky.